Sztori
Így szabná át hazánkat az Orbán-kormány január elsejével
Az ígéreteknek és a várakozásoknak megfelelően a kormányzat a kukába dobja az eddigi területfejlesztési törvényt, és újragondolja a támogatásokat.
Sok múlik még a kormányrendeleteken, ám az biztos, hogy új térségi meghatározások vezetnek be, illetve a területfejlesztési feladatok ellátásába a Navracsics Tibor felügyelete alá tartozó gazdasági társaságok is be fognak kapcsolódni.
- az elmaradott, periferikus térségek felzárkóztatása;
- a közszolgáltatások elérhetőségében fennálló területi különbségek mérséklése;
- az európai integrációs, innovációs területfejlesztési feladatok támogatása, a térségi területfejlesztési célok megvalósításának elősegítése.
Viszont több új fogalmat is bevezetnek, vagy konkretizálnak a törvényjavaslatban
Például:- akcióterv: a középtávú fejlesztési programokat projektcsomagokra lebontó operatív terv;
- ágazati terv: a szakpolitikai stratégia, a szakpolitikai program és a hálózatfejlesztési terv együtt;
- együtt kezelendő térség: meghatározott módszertan és elvek mentén lehatárolt területfejlesztési szempontból egységet képező a nagytérségnél kisebb kiterjedésű térség, amelynek egységes tervezéséhez és fejlesztéséhez országos érdek vagy más, jogszabályban meghatározott cél fűződik;
- elmaradott, periferikus térség: azon térség, ahol a gazdasági erő, a társadalmi szolgáltatások elérhetősége és az infrastruktúra kiépítettsége jelentősen kedvezőtlenebb, mint az országos átlag;
- határ menti térség: országhatár menti járás vagy járások összessége, ahol az államhatár befolyással van az ott élők életére;
- kedvezményezett járások és települések: az érvényes területfejlesztési célok figyelembevételével, statisztikai jellemzők alapján meghatározott térségek köre, amelyek közigazgatási területén megvalósítani tervezett fejlesztési programok és projektek pénzügyi, gazdasági ösztönzőkkel kiemelten támogathatók;
- kiemelt térség: egy vagy több vármegyére illetve a fővárosra, vagy azok meghatározott területére kiterjedő, társadalmi, gazdasági vagy környezeti szempontból együtt kezelendő térség, amely egységes tervezéséhez és fejlesztéséhez országos érdek fűződik;
- nagytérség: több vármegyét magába foglaló, összefüggő országrész, amely önálló fejlesztési stratégiával rendelkezik;
- nagytérségi területfejlesztési stratégia: a vármegyei területfejlesztési koncepciókat összefogó, azoknak, valamint a vármegyehatárokon átnyúló területi tervezésnek keretet adó tervdokumentum;
- regionális támogatási térkép: a versenyszférába tartozó tevékenységekhez beruházási támogatás formájában nyújtható állami támogatásokat meghatározó szabályozás az ország területeire és térségeire, mely az Európai Bizottságnak a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatása alapján kerül összeállításra;
- szabad vállalkozási zóna: a Kormány által kijelölt, térségi gazdaságfejlesztő szervezet által koordinált, közigazgatási határokkal vagy helyrajzi számokkal lehatárolt, a gazdaságfejlesztés szempontjából együtt kezelt térség, amelyben a térség fejlődése érdekében sajátos kedvezmények érhetőek el az ott működő vállalkozásoknak;
- várostérség: együtt kezelendő térség, amely centrumvárosból és az ahhoz gazdasági, társadalmi, infrastrukturális szempontból szorosan kötődő, a közszolgáltatások és a térségi fejlesztések összehangolása terén együttműködő települések szerves együttese.
A vendégmunkás törvényhez hasonlóan az új területfejlesztési törvény is egyfajta keretet biztosít csupán, a részletszabályozást, illetve a különböző területi meghatározásokat, például a zöldmezős várostérségeket, valamint a nagytérségeket csak később határozzák meg, jelölik ki.Az Országgyűlésnek feladata lesz:- elfogadni a a területfejlesztés alapvető irányelveit, definiálni a feladatait, eszközrendszerének elemeit és intézményrendszerének felépítését;
- meghatározni a területfejlesztéssel kapcsolatos önkormányzati feladatokat és ezek forrásait;
- meghatározni a területfejlesztési szolgálat és a területi szervek feladatait és ezek forrásait;
- valamint az éves költségvetési törvény elfogadása során döntenie kell a területfejlesztési célokat szolgáló pénzeszközökről.
A törvény szerint a kormányzatnak pedig:- el kell fogadnia a nagytérségi területfejlesztési stratégiát és a kiemelt térségekre vonatkozó területfejlesztési koncepciókat és programokat;
- meghatároznia a fejlesztéspolitika számára a nem közigazgatási egységnek minősülő térségek területi lehatárolását;
- döntenie a regionális támogatási térkép koncepciójáról;
- kidolgoznia a területfejlesztést szolgáló pénzügyi eszközök, az igénybe vehető kedvezmények felhasználási szabályait.
A társadalmi egyeztetésre szánt törvényjavaslat Navracsics Tibor számára is számos feladatot delegál.Többek között neki kell- a kormány elé terjeszteni a nagytérségi területfejlesztési stratégiát, valamint a kiemelt térségekre vonatkozó területfejlesztési koncepciót és programot, és szerveznie a végrehajtásukkal összefüggő feladatok teljesítését és az e célt szolgáló anyagi eszközök felhasználását az érintett miniszterekkel együttműködve;
- módszertani támogatást biztosítani az együtt kezelendő térségek területfejlesztési programjainak elkészítéséhez és biztosítja a megvalósításhoz szükséges forrásokat;
- koncepciókat és javaslatokat készítenie az országos területpolitika megalapozására;
- illetve ő lesz, aki tárcaközi koordináció útján megteremti a területfejlesztési programok és az ágazati tervek összhangját.
Továbbá Navracsics Tibor tesz javaslatot- a régiók területi lehatárolásának módosítására;
- a szabad vállalkozási zónák kijelölésére, működésük szabályozására;
- a kedvezményezett járások besorolásának feltételrendszerére és besorolására, a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszter közreműködésével.
Szintén újdonság, hogy a törvény elfogadása esetén a területfejlesztésért felelős miniszter a területfejlesztési feladatok hatékony ellátása érdekébenúgynevezett Területfejlesztési Szolgálatot működtet majd.
A szolgálat az Országos Fejlesztési és Területfejlesztési Koncepcióval (OFTK) összhangban – a vármegyei önkormányzatok, valamint a fővárosi önkormányzat bevonásával –- részt vesz a nagytérségi területfejlesztési stratégia elkészítésében;
- valamint a nagytérségi területfejlesztési stratégia alapján elkészíti az együtt kezelendő térségek területfejlesztési programjait külön figyelemmel arra, hogy lehetnek olyan együtt kezelendő térségek, amelyek átlépik a nagytérségi határokat, és összehangolt végrehajtást igényelnek;
- illetve előzetesen véleményezi az országos, valamint a vármegyét vagy a fővárost érintő ágazati fejlesztési koncepciókat és programokat a megyei jogú városok önkormányzata és fővárosi kerületi önkormányzatok kötelező bevonásával, észrevételeik figyelembevételével.
A szolgálat feladatai között szerepel a területfejlesztési programok végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátása, az önkormányzatok, illetve a végső kedvezményezettek támogatása.A törvény kitér arra is, hogya területfejlesztési szolgálat feladatait a területfejlesztésért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaság látja majd el.
Egyébként a Területfejlesztési Szolgálat felállítása mellett megmaradnak a vármegyei és fővárosi szintű területfejlesztési feladatok is. Megmaradnak az OFTK-ban meghatározott kiemelt térségi fejlesztési tanácsok is, így a Balaton Fejlesztési Tanács, a Tokaj Borvidék Fejlesztési Tanács, a Közép-Duna Menti Fejlesztési Tanács, valamint a Budapesti Agglomeráció Fejlesztési Tanács is tovább működhet.Ugyanakkor kibővítik a térségi fejlesztési tanácsok törvényben meghatározott jogköreit. Így a jogi személyként működő térségi tanács ezentúl többek között- figyelemmel kíséri az operatív programok térséget érintő feladatainak végrehajtását, erre irányuló kormányzati döntés esetén közreműködik az operatív programok térséget érintő feladatainak végrehajtásában;
- valamint előzetesen véleményezi az illetékességi területe szerinti vármegyék területfejlesztési koncepcióját és programját.
Sokatmondó a tagság összeállítása is. Az illetékességi területén működő vármegyei közgyűlés elnöke és a vármegyei közgyűlés egy további delegáltja, valamint a területfejlesztésért felelős miniszter képviselője. Állandó meghívottként pedig részt vehet a területi gazdasági kamarák egy-egy képviselője, a vármegyei kormányhivatalok vezetője és állami főépítésze, valamint a gazdaságfejlesztésért felelős miniszter képviselője.Így néz ki a kormány fontossági sorrendje:- országos szintű fejlesztési és területfejlesztési koncepció;
- nagytérségi területfejlesztési stratégia;
- kiemelt térség területfejlesztési koncepciója;
- operatív program;
- kiemelt térség területfejlesztési programja;
- vármegyei és fővárosi területfejlesztési koncepció és területfejlesztési program;
- vármegyei és fővárosi szintű Integrált Területi Program;
- együtt kezelendő térség fejlesztési programja.
Ebből például világosan látszik, hogy a szintén új fogalomként bevezetett nagytérségi stratégia magasabb szinten van, mint például a fővárosi koncepció.Navracsics Tibor korábban ugyan azt is megígérte, hogy létrehoznak egy területfejlesztési alapot, amely kiszámíthatóvá tenné a programok végrehajtását, ám a benyújtott törvény tizenhetedik paragrafusa szerinta területfejlesztési célokat közvetlenül szolgáló területfejlesztési állami pénzalapról külön törvény rendelkezik majd.
A törvény záró rendelkezéséből kiderül, hogy a törvény elfogadásán túl a kormánynak számos feladata lesz, amit rendeleti szinten kell majd meghatároznia.Többek között meg kell állapítania:- a kedvezményezett járások és települések besorolásának feltételrendszerét és besorolását;
- a területrendezési hatósági eljárások részletes szabályait;
- a területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program és a területrendezési terv tartalmi követelményeit, továbbá illeszkedésük, kidolgozásuk és közzétételük részletes szabályait, valamint egyeztetésük, elfogadásuk rendjét;
- a szabad vállalkozási zónák létrehozásának és működésének, valamint a kedvezmények igénybevételének szabályait;
- a Területfejlesztési Szolgálat szervezetrendszerének kialakítását, feladatainak részletes meghatározását, valamint működésének szakmai felügyeletére vonatkozó szabályokat;
- az együtt kezelendő térségek lehatárolását, körének meghatározását.
A tervek szerint a törvény 2024. január 1-jén lép hatályba, amivel egyidejűleg hatályát veszti a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló eddigi szabályozás.
![](https://magyarzona.net/wp-content/uploads/2022/03/logof.png)