Sztori
Vatikán-szakértők szerint Erdő Péter az első számú esélyes Ferenc pápa utódjának
Vatikán-szakértők szerint Erdő Péter az első számú esélyes Ferenc pápa utódjának
Egy olasz Vatikán-szakértő honlap szerint Erdő Péter a legesélyesebb arra, hogy Ferenc pápa utódjának válasszák. A magyar bíboros a fogadóirodák listáján is előkelő helyen szerepel.
A várakozások szerint a sok kihívással küzdő katolikus egyház élére olyan személyt kereshetnek, akinek várhatóan lesz ideje reformokat végrehajtani, így a 70 év körüli vagy annál fiatalabb bíborosok esélyei a jobbak.
A magyarországi katolikus egyház vezetőjét már XVI. Benedek lemondása után emlegették, mint a pápai szék lehetséges esélyesét, bár 2013-ban még viszonylag fiatal kora miatt ezt inkább egy később konklávéra tartották valószínűnek.
Most 10 évvel később Erdő Pétert a jelöltek szűkített körében tartják számon, sőt az ItalyFirst listáján már az első helyen szerepel.
Mint ismert a pápaválasztó konklávé a 80 évesnél fiatalabb bíborosokból áll, ezek száma 2023 decemberében 137 fő. Ők döntenek majd a jelenleg 87 éves Ferenc pápa utódjáról – írja az olasz honlap.
A bíborosi kollégium tagjai kétharmados többséggel dönthetnek az új egyházfőről. Bár elvileg bárki megkeresztelt katolikus férfi megválasztható, az elmúlt két évszázadban a pápák a bíborosok közül kerültek ki.
A szavazás a vatikáni Sixtus-kápolna zárt ajtói mögött történik, titkos döntéssel. A szavazás általában 1-2 napig tart, bár volt, amikor közel egy hétbe telt az utód kiválasztása.
Gyakran emlegetik a mondást, hogy aki pápaesélyesként lép be a Sixtus-kápolnába, bíborosként távozik onnan. A konkrét személyt valóban nem lehet egyértelműen úgy meghatározni, mint egy politikai választás esélyesét, hiszen a pápaválasztó bíborosok között nem készülnek közvélemény kutatások, néhány főbb szempont szerint mégis lehet szűkíteni a szóba jöhetők körét.
Az egyik fontos szempont a bíborosok életkora. Idős, 75 év feletti pápát általában akkor választanak, ha átmeneti időszakra készül az egyház – ilyen volt II. János Pál hosszú regnálása után Joseph Ratzinger, aki XVI. Benedek néven lépett a vatikáni trónra.
Most a várakozások szerint a sok kihívással küzdő katolikus egyház élére olyan személyt kereshetnek, akinek várhatóan lesz ideje reformokat végrehajtani, így a 70 év körüli vagy annál fiatalabb bíborosok esélyei a jobbak.
A földrajzi térségek is fontos szerepet játszanak az utóbbi időben. Korábban évszázadokon át kizárólag olasz bíborosokból lettek pápák, ezt a sor a lengyel Karol Woytilla megtörte, akit a német Ratzinger, majd az argentin Jorge Bergoglio követett.
Az olasz bíborosok arány azonban nagyon lecsökkent az utóbbi évtizedekben, így az Italy Fist elemzése inkább Olaszországon kívüli, de európai bíborosokat említ esélyesnek.
Ebből a körből a 71 éves Erdő Péter bíboros szerepel a lista első helyén, akit még II. János Pál pápa nevezett ki 2003-ban.
Az elemzés szerint az ideálisnak tekintett életkorán kívül mellette szól, hogy rendelkezik egyházvezetői, pásztori gyakorlattal, valamint meg tudja szólítani a konzervatívokat, anélkül, hogy túlzottan taszítaná a „progresszíveket”.
Már fiatalon, 54 évesen megválasztották az Európai Püspöki Konferenciák Tanácsának elnökévé, és ezt a tisztséget két cikluson keresztül is betöltötte. „Erdő igyekszik minél jobban javítani a katolikusok és az ortodox egyházak kapcsolatát, ami azért fontos, mert a Vatikán számára ez fontosabb ökumenikus cél, mint a protestáns egyházakkal való egység” – írja az olasz lap, amely szerint a magyar bíboros sok szempontból a nemrég szentté avatott II. János Pál utódjának lenne tekinthető.
Azt elismerik, hogy mérsékelt, de egyértelmű konzervativizmusa miatt sok nyugat-európai és észak-amerikai szemében ellenérv lehet.
Ugyanakkor Európán kívül támogatást jelenthet számára az, amikor például ellenezte, hogy az elvált és újraházasodott katolikusok áldozásban részesüljenek, és a homoszexuális párok megáldását is megtiltotta a magyar katolikus papok számára, Ferenc pápa engedélye ellenére.
Az olasz szaklap szerint, ha nem Erdő Péter lenne az európai jelölt, akkor a vatikáni államtitkár, a 68 éves Pietro Parolin bíboros a legtöbbet emlegetett jelölt. A nála jóval idősebb, de liberálisabb Christoph Schönborn bécsi bíboros is szóba kerülhet, bár őt a korábbi konklávékon is esélyesnek emlegették, de nem kapott jelentős támogatást.
Meglepetés lenne az, ha az argentin Ferenc pápa után ismét Európán kívüli bíborost választanak pápának, közülük a 74 éves ghánai Peter Turksont sorolják a szóba jöhető esélyesek közé, aki a vallásközi párbeszédet erősíthetné. Érdekesség, hogy édesanyja metodista protestáns, míg egyik nagybátyja muszlim vallású volt.
![](https://magyarzona.net/wp-content/uploads/2022/03/logof.png)